Franjevački samostan
sv. Frane u Zadru
Trg sv. Frane 1 23 000 ZADAR Tel. 023/ 250-468 Fax: 023/ 250-136
WEB STRANICA: www.svetifrane.org
Osoblje samostana: Fra Josip Sopta, provincijal,
Fra Drago Ljevar, gvardijan 098 337 001 ili e-mail: drago.ljevar@si.t-com.hr
Fra Diego Deklić tajnik provincije, vikar, ekonom
i fra Tomislav Ćurić knjižničar
Zadar, 10. siječnja 2009.

2(13)/2010.

Evanđelje (Lk 3,15-16.21-22)
Pošto se Isus krstio, dok se molio, rastvori se nebo.
Čitanje svetog Evanđelja po Luki Narod bijaše u iščekivanju i svi se u srcu pitahu o Ivanu nije li on možda Krist. Zato im Ivan svima reče: »Ja vas, istina, vodom krstim. Ali dolazi jači od mene. Ja nisam dostojan odriješiti mu remenje na obući. On će vas krstiti Duhom Svetim i ognjem.« Kad se krstio sav narod, krstio se i Isus. I dok se molio, rastvori se nebo, siđe na nj Duh Sveti u tjelesnom obličju, poput goluba, a glas se s neba zaori: Ti si Sin moj, ljubljeni! U tebi mi sva milina! Riječ Gospodnja.
OTVORITI SE DUHU BOŽJEM (Lk 3, 15-21)
Kroz događaj Isusovog krštenja postavlja se pitanje, što znači vjerovati, što znači biti kršćanin? Vrlo često se vjerovanje svodi na određeno ideološko prihvaćanje i življenje prema kodeksu te “ideologije”(religije). Ipak je vjerovanje puno življa i duhovnija stvarnost koja obuzima cijelog čovjeka. Današnje Evanđelje govori skoro o potrebi dva krštenja: Ivanovo krštenje i Isusovo krštenje. Ivanovo krštenje je krštenje priprave.
Potrebna je izvjesna priprava u tijelu i duši, potrebna je priprava “pameti” i “srca”, da bi se otvorilo duhovnom krštenju. Ne može se živjeti model bez vjere a imati vjeru. Vjera traži promjenu života, pročišćenje duše i tijela. Zato je potrebno prihvaćanje žrtve da bi se otvorilo “valovima duha”. Svima nam je potrebo proći kroz “Ivanovo krštenje”, to jest konverziju pameti i tijela, da bi se dogodilo Isusovo krštenje, krštenje u duhu ili krštenje Duhom.

Dok ne dođe do krštenja duhom ostaje se čovjek izvanjskosti, čovjek zakona i reda ali bez duha. To je ono što se naziva “kršćanstvo bez duše”. Međutim, kršćanstvo je vjera i religija tek “po duši”, po nutrini. Izvanjsko prihvaćanje kršćanstva bilo kao etičkog ili kulturnog modela još ne znači i prihvaćanje kršćanstva kao vjere. Čini mi se da se danas događa ovo izvanjsko pristajanje uz kršćanstvo. Vrednuje se njegova kulturna i etička dimenzija ali se ne ulazi u njegovu “dušu”.
Da li je to dubinsko obraćenje ili samo izvanjsko pristajanje ? Odgovor je očit svakome tko je nanjušio kršćanski duh. Ipak je potrebno naglasiti da je opasnost kad se izvanjska forma izjednači s duhom. Tada se vrlo lagano vjeru može uvesti u politiku ili kulturu - u nešto izvanjsko. Kad se zbude “krštenje duha” ono će očito imati svoj odjek na izvanjskost, imat će svoj svjetski odjek. Opasnost je kršćanstvu da ne ostane na površini, na izvanjskoj formi.
Bez duše neće moći ostati vjerno ni izvanjskosti bez unutarnje duše. To bi bili oni koji niknu na plićini i bilo koji izvanjski potres izbacuje ih iz korijena. Sadašnji naš vremenski čas otkriva nam koliko je naše kršćanstvo do jučer bilo dubinsko a koliko površinsko. U slobodi se to puno više uočava nego li u “katakombama”. Izvanjsko kršćanstvo je “borbeno”, dok je unutarnje svjedočenje i proročko. Budućnost je u unutarnjem vjerovanju. Preobrazba na koju nas pozivaju započinje s nutrinom. Skoro nam je svima potrebno unutarnje krštenje, Isusovo krštenje.
Potrebno nam je “odraslo krštenje”. Živimo na terenu gdje se još prelama stari i novi zavjet, na terenu gdje se još zdvaja između Ivanovog i Isusovog krštenja. Koliko li vjernih navjestitelja kršćanstva ostaju “izvana” duše kršćanstva. Takvima su male stvari važnije od duše. Takve nužno prati sudbina formalizma. Spremni su čak dati svoj život za “katoličku formu”, a s druge strane ne prepoznaju dušu. Duha u drugim prepoznaje samo probuđena duša.
Zato krstiti se znači probuditi dušu. Krštenje je buđenje duše i duhovnog života. Isus je svojim krštenjem otvorio čovjeka prema Bogu, otvorio ga da mu Bog ulije svojeg Duha. Ako je Isusu trebalo krštenje, iako ga je učinio za primjer nama, onda je svima nama nužno, jer tek čovjek probuđena duha može ući u iskustvo božanskog i božanske radosti i mira. Tko se otvori Duhu = Ljubavi bit će preporođen, postat će novi čovjek i istim činom izgledat će mu novi ljudi i nova zemlja. Novi svijet započinje iz nas - krštenjem duhom!
Marijan Jurčević, OP

NEDJELJNE MOLITVE
Krštenje Gospodinovo
“Blagoslivljaj, dušo moja, Gospodina!
Kako su brojna tvoja djela, Gospodine!” (Ps 104)
Isus dolazi na Jordan, rijeku koja dijeli pustinju od Obećanje zemlje, ondje gdje je oslobođeni narod uveden u zemlju obećanja.
Pri svakom krštenju djeteta ponavlja se isti prizor i govori isti glas: “Ti si sin moj, Ljubljeni! U tebi mi sva milina!” To bi se još moglo reći kao: “Ti si moj ponos, ti si moja radost!” Na svakom krštenju, Bog je svakome od nas tako rekao: “Ti si moje ljubljeno dijete, moja radost, moja ljubav!”
Dakle, dijete sam Božje ljubljeno, subaštinik neba.
Neka me te riječi uvjere da je zemlja lijepa jer na njoj postojim, da me nebo čeka za koje sam određen!
Dario Miletić

Čista voda
Voda je element trećeg tisućljeća. Ovaj dojam je dala svjetska izložba 2000. g. u Hannoveru. Svaka zemlja je svoj paviljon, na neki način, posvetila vodi; mirna jezera, živahni potoci, šumeće vodene zavjese, k tome bezbrojne slike i monitori su stalno pokazivali vodu.
Mislim da svi imaju neposrednu asocijaciju uz temu, uz dvije točke vrte se dva pojma - osvježenje i čistoća. Pa i oni koji, kod pojma osvježenje, prvotno pomisle na hladno pivo; i za njega je najvažniji dio dobra voda. Čistoća nas, svjesno ili podsvjesno, podsjeća na vodu iako pri tome, većina od nas, ne misli kako je važno imati pristup čistoj vodi. Mi pripadamo manjini svijeta kojoj voda nije san ili želja, nego sastavni dio života. Sve više se govori o plavom zlatu koje će, u budućnosti, biti izvor mnogih borbi u svijetu i zašto je voda najvažniji resurs budućnosti.
Voda ne gubi svoju čistoću samo direktnim prljanjem, nego i sve većom komercijalizacijom. Sve manje će države i općine raspolagati vodom, a na njihovo mjesto dolaze veliki koncerni.
Voda je, već davno, izgubila svoju čistoću i postala je objekt spekulacija. Vrlo brzo će čista voda postati prljava trgovina. P. Hans Hütter

TERMINI * OBAVIJESTI * TERMINI * OBAVIJESTI * TERMINI * OBAV.
Sveta ispovijed radnim danom od 8 do 11 i od 17,30 do 18,30 sati
Nedjeljom i blagdanom prije sv. Mise.

Danas Crkva slavi KRŠTENJE GOSPODINOVO
Ponedjeljak: Honorat, Neven
- Kateheze za odrasle ponedjeljkom.
Susret započinje u 19,45 sati.
Utorak Tatjana, Bernard – utorkom pobožnost sv. Anti
- Kateheza za mlade utorkom.
Susret započinje u 20 sati.
Srijeda Hilarije, Veronika, Radovan
Četvrtak Feliks, Srećko, Malahija
Petak Stošija, zaštitnica naše Nadbiskupije
- Mise u Katedrali u 10 i 18 sati
Subota Marcel, Oton, Mislav
Nedjelja II. nedj. kroz godinu, Antun opat
NEDJELJOM SU MISE u 8,30 u 10 i u 19 sati
Svaki dan je misa u 7 i 19 sati
Služba časova (časoslov): svagdanom u sv. misi,
nedjeljom i svetkovinama Večernja u 18,30 sati.
Prve nedjelje u mjesecu sastanak s FSR-om sat vremena prije večernje mise
Euharistijsko klanjanje: petkom u 19,30 sati.

Meditacija
Krist nema ruke - samo naše
Da bi danas nešto učinio
Krist nema noge - nego naše
Da bi k nekome pošao
Krist nema usne - nego naše
Da bio ljudima danas progovorio radosnu vijest
Krist nema nikakve pomoći - nego našu
Da bi stajao na strani nekog bespomoćnog.
Prema jednoj molitvi iz 14.stoljeća

Posebno preporučamo pogledajte nedjeljna i blagdanska čitanja u PPT i PPS prezentacijama.
www.svetifrane.org (stranica našeg samostana)
www.mali-brat.com (stranica naših mladih)
O svemu možete više saznati na stranicama:
www.ofm-sv-jeronim.hr i www.svetinikola.hr